![](https://www.museudelter.cat/wp-content/uploads/2019/05/MuseudelTer_alt_pirineu1.jpg)
EL CENTRE D’ESTUDIS DELS RIUS MEDITERRANIS DEL MUSEU INDUSTRIAL DEL TER ELABORA UN ESTUDI SOBRE L’ESTAT ECOLÒGIC DEL RIU NOGUERA DE TOR AL PARC NATURAL DE L’ALT PIRINEU.
Per fer l’estudi es va seleccionar un tram de riu situat sota l’obra (Tor1) i un altre aigua amunt (Tor2), com a referència. En els dos trams es van mesurar variables físiques, químiques i biològiques abans i després de la realització de l’obra (setembre i novembre de 2005). Els cabals van variar entre 82 L/s (setembre) i 312 L/s (novembre), però no es van detectar diferències importants entre els dos trams mostrejats. Al novembre, el pH del tram Tor1 va patir un episodi lleu d’acidificació respecte del setembre i el tram de referència (7.5 respecte de 8.2) no necessàriament relacionat amb l’obra. L’oxigen dissolt a principis de setembre (7.7-8.0 mg/L) va ser més baix que al novembre (12.2-13.0 mg/L), associable a diferències de temperatura i cabal. Els sòlids en suspensió es trobaven per sota dels límits de detecció i indiquen que l’obra no els va augmentar de manera important i perdurable. La vegetació de ribera era similar entre els dos trams d’estudi i es caracteritzava per una baixa riquesa taxonòmica. Les espècies inventariades a la ribera van ser: gatell (Salix atrocinerea), sarga (Salix elaeagnos ssp. angustifolia), pollancre (Populus nigra), freixe de fulla gran (Fraxinus excelsior), boix (Buxus sempervirens) i gerdera (Rubus idaeus). L’índex de qualitat del bosc de ribera (QBR) al tram Tor1 (85) era inferior que al tram Tor2 (100), per una menor abundància d’arbres. L’índex d’hàbitat fluvial (IHF) va prendre valors relativament elevats en els dos trams d’estudi i no substancialment diferents entre ells. Els macroinvertebrats més abundants als dos trams van ser Acentrella (Baetidae) Ecdyonurus i Epeorus, Rhithrogena (Heptageniidae), Nemoura i Protonemura (Nemouridae) i Dinocras i Perla (Perlidae), comuns als Pirineus. Amb una distribució més amplia, també són abundants Baetis (Baetidae), Hydropsyche (Hydropsychidae), Rhyacophila (Rhyacophilidae), Chironomidae i Simuliidae. Les similituds de Bray-Curtis calculades a partir de les densitats relatives dels macroinvertebrats fan pensar que l’obra no va tenir cap efecte significatiu en la composició taxonòmica i la seva abundància. Els valors semblants i, alhora, elevats dels índexs EPT, ASPT’, FBILL, IBMWP i BMWPC als dos mostrejos indiquen que la qualitat de l’aigua va ser molt bona durant el període de mostreig als dos trams estudiats.
Cristina Alberti
Bon dia,
El meu nom és Cristina Alberti i sóc professora de Batxillerat. Enguany tutoritzo un treball de recerca d’una alumna que vol estudiar un tram de riu , (segurament el Ripoll) tot prestant atenció a les característiques fisico- químiques de l’aigua, els macroinvertebrats més abundants etc…
El problema és que no sé ben bé com ajudar-la. Per exemple, suposo que per fer l’estudi s’ha de demanar algún tipus permís etc…
No sé si vosaltres podríeu facilitar-nos algun tipus d’informació. Moltes gràcies per la vostra atenció.
Salutacions cordials,
Cristina Alberti
museudelter.cat
Bona tarda Cristina,
Faig arribar la teva consulta a les companyes de l’àrea ambiental del Museu del Ter perquè és posin en contacte amb tu i gestionar el tema.
Ben cordialment,
David Rebollo
Museu del Ter